ВІЙСЬКО КРИМСЬКОГО ХАНСТВА У ВОЄННИХ КАМПАНІЯХ ПРОТИ МОЛДОВСЬКОГО КНЯЗІВСТВА (1484–1538 РР.) - Козловський, Сергій Орланович (Південний архів (історичні науки), 2026)
У статті досліджено особливості воєнних кампаній Кримського ханства, як союзника Османської імперії, проти Молдавського князівства протягом 1484-1538 рр., проаналізовано чисельність, озброєння і тактику кримців, показано процес перетворення Молдови на васальну державу Порти. Метою дослідження є комплексний аналіз участі війська Кримського ханства у бойових діях проти Молдови 1484–1538 рр. Методологічною основою статті є загальнонаукові принципи історизму, об’єктивності та системності. Історико-генетичний метод дозволяє простежити зміни у політичних відносинах між Портою, Кримським ханством та Молдовою. Історико-порівняльний метод дозволяє порівняти військо Молдовського князівства, Кримського ханства та Османської імперії, насамперед їх чисельний склад, тактику та особливості військового мистецтва. Наукова новизна. У статті показано вагому роль кримських татар у підкоренні Молдови Османською імперією. Використано великий масив тогочасних нарративних джерел, праці румунських, турецьких, українських дослідників. Критично розглядаються повідомлення тогочасних хронік і літописів про битви 1518 р. та 1538 р. – головно, про кількість учасників, хід та наслідки. Доведено, що дії кримців послаблювали спроможність Молдови до опору туркам, завдавали потужного удару по мобілізаційним можливостям князівства, а також здійснювали вагомий вклад у тактичну та польову розвідку османів. Простежено, що Молдова так й не змогла знайти дієвих союзників з-поміж інших держав, а Польща через конфлікт за Покуття виступала ситуативним союзником Порти, зокрема у кампанії 1538 р. Bисновки. Турецькі султани почали залучати татар для набігів на молдовські території ще з другої половини XV ст., як інструмент тиску, залякування та покарання. Набіг татар 1518 р. завершився для них провалом, оскільки молдавське військо завдяки нічним маневрам змогло розгромити табір кримців та вело переслідування ворога. Відносини Молдови та Порти значно загострились в роки правління господаря Петру Рареша. Доведено, що військова кампанія Порти 1538 р. мала цілу низку причин, насамперед через дії молдавського господаря П. Рареша, стратегічні цілі та необхідність отримання плацдарму для подальших кампаній проти європейських держав. Зроблено висновок, що князівство у 1538 р. не змогло у повному обсязі мобілізувати військо через дії татар та опір молдавської еліти (бояр), господар не зміг дати ворогу вирішальний бій у заздалегідь обраному місці. Кримське ханство завдяки застосуванню вдалої тактики та маневрів активно сприяло захопленню Молдови османами. Завдяки високій мобільності, кримці займалися тактичною розвідкою на полі бою, здійснювали відволікаючі маневри та залучалися османами для збору фуражу та припасів на території Молдови.